Волинець К.І., Зюзіна З.В. Підготовка вчителя початкової школи до використання інформаційних технологій на уроках математики
Матеріал з PSYH.KIEV.UA -- Вісник психології і соціальної педагогіки
(Одна проміжна версія одного користувача не показана) | |||
Рядок 259: | Рядок 259: | ||
[[Категорія:Педагогічний інститут Київського університету імені Бориса Грінченка]] | [[Категорія:Педагогічний інститут Київського університету імені Бориса Грінченка]] | ||
[[Категорія:Наукові праці К.І. Волинець]] | [[Категорія:Наукові праці К.І. Волинець]] | ||
− | [[Категорія:Наукові праці З.В. | + | [[Категорія:Наукові праці Зюзіної З.В.]] |
[[Категорія:Статті з педагогіки]] | [[Категорія:Статті з педагогіки]] | ||
[[Категорія:Для аспірантів]] | [[Категорія:Для аспірантів]] |
Поточна версія на 19:49, 28 січня 2018
Волинець Катерина Іванівна – завідувач кафедри початкової освіти та методик природничо-математичних дисциплін, кандидат педагогічних наук, доцент Педагогічного інституту Київського університету імені Бориса Грінченка, м. Київ.
Зюзіна Зоя Валентинівна – старший викладач кафедри початкової освіти та методик природничо-математичних дисциплін Педагогічного інституту Київського університету імені Бориса Грінченка, м. Київ.
У статті розглядається проблема інформатизації вищої освіти. Висвітлюються підходи щодо підготовки майбутніх педагогів до використання інформаційних технологій у професійній діяльності.
Ключові слова: професійна освіта, інформатизація вищої освіти інформаційно-комунікаційні технології, майбутній вчитель початкової школи, урок математики в початковій школі.
В статье рассматривается проблема информатизации высшего образования, освещены подходы, касающиеся подготовки будущих педагогов к использованию информационных технологий в профессиональной деятельности.
Ключевые слова: профессиональное образование, информатизация высшего образования, информационно-коммуникационные технології, будущий учитель начальной школы, урок математики в начальной школе.
The article analyzes the problem of information of higher education. Highlights the approaches to preparing future teachers to use information technology in professional activity
Key words: trade education, informatization of higher education, of informative-communication tekhnology, future teacher of initial school, lesson of mathematics at initial school.
Зміст |
Постановка проблеми
Підготовка майбутніх вчителів початкової школи відбувається в умовах, коли інформаційні технології активно впливають на суспільне життя. Незалежно від бажання людей в їх життя влилися і стали його органічною частиною електронні засоби зв’язку, цифрові технології, комп’ютерна техніка, охоплюючи все нові сфери, особливо освіту.
Як зазначає А. І. Ходонович, інформатизація вищої школи означає, по суті, початок кардинальних перетворень у галузі освіти, які можна порівняти хіба що з уведенням свого часу Я.Коменським предметного принципу викладання дисциплін у школі [3,4].
Вища школа не може стояти осторонь цивілізаційних тенденцій, що утверджуються в XXI столітті. У ВНЗ набувають значення новітні методи і засоби інформаційно-комунікаційних технологій, комп’ютерні способи прийняття рішень, телекомунікаційні, комп’ютерно-дослідницькі й експериментальні системи, кабельне телебачення зі зворотнім зв’язком, телесистеми з двобічною взаємодією тощо.
Зростають вимоги до професійної підготовки вчителя, обсягу його знань, культури мовлення, спілкування, поведінки. Учитель повинен володіти до певної міри універсальними, фундаментальними знаннями, щоб мати можливість ефективно використовувати засоби сучасних інформаційних технологій, створювати для дітей умови найбільш повного розкриття їх нахилів і здібностей, досягнення високої якості та результативності навчання.
В той же час аналіз літературних джерел, досвід практиків свідчать, що однією із проблем у підготовці вчителя початкової школи та їх подальшій роботі є слабка методична підготовка та невміння використовувати наявні в його розпорядженні інформаційні ресурси, засоби інформаційних комунікацій, а також застосовувати передові інформаційні технології в практичній діяльності.
Аналіз досліджень та публікацій
Аналіз досліджень та публікацій, що з’явились останнім часом, свідчить про наявність таких проблем, як підготовка педагога до використання інформаційних технологій у професійній діяльності, його готовність до творчого освоєння нововведень, посилення зацікавленості науковців та практиків до вивчення проблеми творчого зростання майбутніх фахівців в умовах інформатизації освіти.
Розвиток інформатизації освіти в Україні пов’язаний з іменами таких видатних і відомих учених, педагогів та організаторів освіти й науки, як В. Глушков, Б. Малиновський, В. Биков, М. Жалдак, В. Зайчук, М. Згуровський, І.А. Зязюн, В.Г. Кремень, В. Луговий, В. Міхалевич, С. Ніколаєнко, В. Олійник, О. Співаковський, П. Таланчук, М.І. Шкіль та ін. Проблеми, які стоять перед педагогічними ВНЗ у справі інформатизації підготовки майбутніх учителів, завдання та зміст цієї підготовки розглядаються у працях А. А. Абдукадирова, І. В. Альохіної, Л. В. Белецької, В. Ф. Горбенко, М. І. Жалдака, С. А. Данова, Н.В. Морзе та ін.
Підготовці вчителів до ефективного використання інформаційно-комунікаційних технологій у навчальному процесі присвячені роботи авторів оригінального видання Програми Intel® «Навчання для майбутнього» Деббі Кендау, Дженніфер Доерті та Пейдж Куні. Програма пропонує світовий досвід успішного використання ІКТ в освіті, вона локалізована та адаптована до державних стандартів і навчальних планів України, до реалій та потреб української освіти, збагачена досвідом української науки та досвідом українських учителів-новаторів [5, 3].
Основи інформаційно-комунікаційних технологій та застосування їх у навчально-виховному процесі розглядаються в роботах Н.В. Морзе, О.Б. Жильцова, Н. П. Дементієвської та інших вчених. Важливим для підготовки та перепідготовки педагогів стало видання «Англо-українського тлумачного словника з обчислювальної техніки, Інтернету, програмування», авторами якого є Е. М. Пройдаков та Л. А.Теплицький [1,3].
Постановка мети дослідження
Мета статті полягає у висвітленні підходів щодо підготовки вчителя початкової школи до використання інформаційних технологій на уроках математики та обґрунтуванні доцільності їх використання.
Мета статті обумовлює вирішення такого завдання:
проаналізувати особливості підготовки у ВНЗ майбутніх вчителів початкової школи до використання інформаційних технологій на уроках математики в початковій школі.
Виклад основного матеріалу
В «Енциклопедії освіти» інформатизація освіти визначається як упорядкована сукупність взаємопов’язаних організаційно правових, соціально-економічних, навчально-методичних, науково-технічних, виробничих і управлінських процесів, спрямованих на задоволення інформаційних, обчислювальних і телекомунікаційних потреб, що пов’язані з можливостями методів і засобів інформаційних та комунікаційних технологій учасників навчально-виховного процесу, а також тих, хто цим процесом управляє та його забезпечує [2,360].
«Сучасний словник іншомовних слів» пов’язує інформатизацію з поширенням застосування комп’ютерів і комп’ютерних технологій обробки інформації [4, 34].
Основною метою інформатизації освіти є підготовка тих, хто навчається, до активної і плідної життєдіяльності в інформаційному суспільстві, забезпечення підвищення якості, доступності й ефективності освіти, створення освітніх умов для широких верств населення щодо здійснення ними навчання протягом усього життя, завдяки широкому впровадженню в освітню практику методів і засобів ІКТ та комп’ютерно орієнтованих технологій діяльності. Один із шляхів реалізації головної мети передбачає вирішення завдань щодо створення системи методичної підтримки, підвищення кваліфікації, перепідготовки і підготовки кадрів, які здатні використовувати ІКТ [2,360].
Інформаційні технології значно розширюють можливості вчителів, в тому числі вчителів початкових класів, сприяють індивідуалізації навчання, активізації пізнавальної діяльності учнів, а також дозволяють максимально адаптувати процес навчання до індивідуальних особливостей учнів [2,360].
Готовність педагогічних кадрів до такої діяльності включає різноманітні компоненти: наявність мотиву, який надає смисл діяльності; комплекс знань для розв’язку необхідних завдань (когнітивний компонент); сукупність методів розв’язування задач діяльност(операційний компонент) [3,44-49].
Відповідно до цього підготовку студентів до використання інформаційних технологій ми здійснюємо у кількох напрямках:
- теоретичний, який передбачає оволодіння знаннями про інформаційні педагогічні технології, методикою, культурою їх використання у навчально-виховній роботі з дітьми, формування особистісної позиції студента-випускника щодо необхідності використання інформаційних педагогічних технологій;
- практичний, який передбачає використання мультимедійних технологій та мережі Інтернет студентами під час проведення навчальних занять, у педагогічній практиці та позанавчальній діяльності; вивчення дисципліни «Інформаційні технології та засоби навчання», «Основи інформатики з елементами програмування» й інших психолого-педагогічних дисциплін, спрямованих на їх використання та апробацію;
- моніторинговий, який дає можливість дізнатися, як засвоюються знання і вміння студентами щодо використання інформаційних технологій. Це засвоєння змісту програм відповідних дисциплін; набуття навичок у застосуванні комп’ютерів у навчально-виховній роботі під час практики в школах та дитячих дошкільних закладах; створення студентами індивідуальних банків інформаційних технологій; участь у відповідних науково-практичних та науково-методичних конференціях, семінарах, олімпіадах; виконання курсових, дипломних робіт та їх презентації тощо.
Реалізація перерахованих вище можливостей засобів інформаційних технологій дає змогу організувати з їх використанням такі види діяльності:
- реєстрація, збирання, нагромадження, зберігання, обробка інформації про досліджувані об’єкти, явища, процеси, а також передавання великих обсягів інформації, представленої в різноманітних формах;
- інтерактивний діалог — взаємодія користувача із програмною (програмно-апаратною) системою;
- керування реальними об’єктами (наприклад, навчальним процесом, що імітує професійну діяльність педагога);
- керування зображенням на екрані моделей різних об’єктів, педагогічних явищ і процесів;
- автоматизований контроль (самоконтроль) результатів навчальної діяльності, корекція за результатами контролю, тренування, тестування тощо.
Нові технології спрямовані на практичну реалізацію психолого-педагогічних умов, оптимально адаптованих до взаємодії педагога і студентів. Від чіткого позиціонування інформаційних технологій у системі «викладач — студент» залежить ефективність їх використання у навчальному процесі. Основою навчального процесу стає не тільки засвоєння знань, а й способів і засобів їх реалізації, розвиток індивідуальних здібностей студентів на основі педагогіки співробітництва.
Інформаційні технології навчання вимагають і від викладача, і від майбутнього педагога професійної компетентності в своїй предметній галузі та педагогічної майстерності. У зв’язку з цим набуває актуальності таке поняття, як «інформаційна компетентність педагога», яке стає сьогодні обов’язковою рисою фахівця нового покоління. Воно розглядається як інтегративна професійна якість особистості, яка, з одного боку, віддзеркалює її здатність до визначення інформаційної потреби, пошуку інформації та ефективної роботи з нею у всіх її формах (традиційних, друкованих, електронних тощо); а з іншого — як здатність її до роботи з комп’ютерною технікою та телекомунікаційною технологією та застосування їх у професійній діяльності й у повсякденному житті.
У відповідності з Державним стандартом початкової загальної освіти рівень цієї підготовки повинен надати можливість студентам у майбутньому створювати і впроваджувати нові технології, в тому числі інформаційно-комунікаційні, гармонійно поєднувати традиційні та інформаційно-комунікаційні технології у навчальному процесі початкової школи, вбудовувати їх у діючі дидактичні системи.
Благодатним ґрунтом для використання інформаційних технологій є уроки математики в початковій школі. Курс математики в початковій школі містить велику кількість абстрактних понять (форма, величина, число тощо), у сприйманні яких учні відчувають значні труднощі. Ефективність даного процесу підвищується, коли перед учнями ставляться спеціальні завдання, які спонукають їх придивлятися чи прислухатися до нових об'єктів, виділяти їхні характерні ознаки, об'єднувати в єдине ціле, позначати певними словами. Саме тут на допомогу учню та вчителю може прийти мультимедіа з усіма своїми можливостями показу: наступності дій та побудов, напрямку руху, об’ємності фігур, яскравості кольору, пропорцій тощо.
Мультимедійний супровід при цьому не замінює, а органічно доповнює практичну діяльність учнів, подаючи зразок використання геометричних інструментів, алгоритм побудови геометричних фігур. Презентаційний супровід дозволяє змоделювати ті явища і дії, які неможливо продемонструвати або вони демонструються з певними труднощами. При їх використанні в учнів задіяні слухові і візуальні канали сприймання, що дозволяє збільшити не лише обсяг інформації, але й забезпечити міцність її засвоєння.
Використання комп’ютерів у навчально-виховному процесі викликає живий інтерес у студентів та дітей, сприяє розвитку їх внутрішньої мови та логічного мислення, активізації уваги, сприймання, мислення, уяви, пам’яті, творчих здібностей, пізнавальних інтересів молодших школярів [6].
В той же час ефективність професійної підготовки майбутніх вчителів початкової школи в умовах використання інформаційних технологій на уроках математики залежить в значній мірі від якості навчальних комп’ютерних програм, ступеня їх відповідності тим завданням, які вирішуються. Тому при підготовці студентів до використання інформаційних технологій на уроках математики слід звертати увагу на їх ефективність та доцільність використання: інформаційні технології повинні сприяти підвищенню продуктивності та результативності праці молодших школярів, ефективності навчального процесу, викликати інтерес до вивчення математики. Їх вибір для конкретного уроку зумовлюється не тільки його навчальною метою, а й іншими чинниками. Зокрема, специфікою мікросередовища, в якому навчаються учні, попереднім рівнем готовності дітей, їхнім емоційним станом, віком, резервом навчального часу, що дозволяє вибудувати індивідуальну освітню траєкторію.
Досвід використання інформаційних технологій на уроках математики, накопичений на кафедрі початкової освіти та методик природничо-математичних дисциплін Педагогічного інституту Київського університету імені Бориса Грінченка, засвідчив доцільність включення до програми дисципліни «Методика математики в початковій школі» низку завдань, пов’язаних з реалізацією інформаційних технологій на уроках математики у майбутній професійній діяльності.
При підготовці студентів до використанням інформаційно-комунікаційних технологій у майбутній професійній діяльності на лекціях, семінарських, практичних заняттях, під час проведення педагогічної практики звертається увага на особливості проведення уроків з математики в початковій школі з використання ІКТ, студентів навчають складати фрагменти уроків, розглядаються завдання, пов’язані з використанням інформаційно-комунікаційних технологій для розвитку контролю і самоконтролю молодших школярів, оцінки рівня знань учнів за допомогою комп’ютерного тестування, реалізації принципів індивідуалізації та диференціації навчання тощо.
Сприятливим ґрунтом для створення мультимедійних уроків математики служить геометричний матеріал, характер якого в багатьох випадках такий, що без унаочнення правильне уявлення про новий об'єкт взагалі неможливе. Як показує досвід практичної діяльності, комп’ютерні технології забезпечують значно вищий рівень наочності порівняно з традиційними моделями геометричних фігур. При цьому студенти вчаться не тільки підбирати інформаційні технології до уроку, а й продумують, як поставити запитання, щоб створюваний в учнів зоровий образ активно "працював" на досягнення мети уроку.
Ефективним є поєднання комп’ютерних засобів навчання з віршами, оповіданнями, казками, загадками математичного змісту, наприклад, моделювання ситуації, яка описується в математичних казках або віршах про утворення геометричних фігур. В залежності від мети і завдань уроку за допомогою вірша або оповідання робляться акценти на усвідомленні учнями понять, які полегшують вивчення конкретного матеріалу з математики та сприяють міцному закріпленню вивченого, дають можливість розвинути творчі здібності молодших школярів тощо.
Викладачі вчать студентів моделювати ситуації, які описуються в задачі, що сприяє більш свідомому сприйняттю умови задачі та полегшує її розв’язання. Наприклад, до задач на рух у підручниках подаються малюнки, але в них не вистачає найголовнішого – руху. Мультимедіа допомагає дітям зрозуміти різницю між рухом з відставанням і рухом навздогін, рухом в протилежних напрямах та на зустрічний рух.
Приводимо приклади відповідних слайдів:
![Вол Зюз малюнок1.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA1.jpg)
![Вол Зюз малюнок2.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA2.jpg)
![Вол Зюз малюнок 3.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_3.jpg)
Використання інформаційних технологій у навчальному процесі допомагає сформувати новий стиль відносин у колективі, в умовах якого процес передачі інформації йде не від однієї особи до багатьох, а від всіх до всіх.
Висновок
Отже, підготовку вчителя до використання інформаційних технологій у початковій школі можна розглядати як умову гармонійного розвитку особистості студента та його успішної професійної діяльності. Активне впровадження результатів інноваційної діяльності інформаційних комп’ютерних технологій у навчальний процес значно сприяє:
- збагаченню змісту дисциплін, що викладаються за рахунок використання розвитку електронних інформаційних ресурсів і мультимедійних засобів;
- підвищенню педагогічної майстерності педагогічних кадрів;
- формуванню інформаційної компетентності всіх учасників навчально-виховного процесу;
- оптимізації самостійної роботи студентів на основі використання мультимедійних засобів, у т.ч. використання ресурсів електронної бібліотеки;
- розкриттю можливостей щодо істотного зменшення навчального навантаження і водночас інтенсифікації навчального процесу;
- реалізації диференційованого та індивідуального підходів до навчання;
- наданню навчально-пізнавальній діяльності творчого, дослідницького спрямування, що природно приваблює дитину і притаманна їй, результати якої приносять задоволення, стимулюють бажання працювати, набувати нових знань у майбутньому.
У даній роботі ми пропонуємо розробку фрагменту уроку з використанням інформаційних технологій під час вивчення геометричних понять «круг», «коло» на етапі вивчення нового матеріалу. Комплексна технологія поєднується з віршами, казками, загадками, оповіданнями геометричного змісту. Фрагмент уроку складається з методичного коментаря і мультимедійного додатку до нього. Зміна слайдів здійснюється за допомогою дотику до SMART board. (Додаток)
Фрагмент уроку на тему: «Коло. Круг»
Тема: Ознайомлення з геометричними фігурами коло і круг.
Мета: навчити студентів використовувати інформаційні технології під час розкриття змісту поняття « коло» і «круг».
Обладнання: циркуль, малюнки із зоровими ілюзіями, зображення круга із центром у точці О, гість уроку – Їжачок.
Підготовчі вправи.
Вчитель запрошує гостя Їжачка, який пропонує виконати наступні завдання.
![Вол Зюз малюнок4.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA4.jpg)
1. А чому ми називаємо ці предмети, які тільки що виклали «кружечками»? (бо вони круглі)
2. З ряду геометричних фігур вибрати зайву, і пояснити свій вибір.
Загадка
Без початку, без кінця,
Без кутів фігура ця.
Сонечко їй вірний друг,
А зовуть її всі - ...(круг)
![Вол Зюз малюнок 5.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_5.jpg)
![Вол Зюз малюнок 6.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_6.jpg)
Асоціативний зв’язок між поняттям «коло» і оточуючим світом.
Раніше люди випасали худобу (овечку) і прив'язували її на кіл. І коли тварина довго ходила навколо кілка, то утворювалось коло.
![Вол Зюз малюнок 7.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_7.jpg)
Які предмети схожі на коло? Які предмети схожі на круг?
![Вол Зюз малюнок 8.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_8.jpg)
![Вол Зюз малюнок 9.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_9.jpg)
А тепер, знайдіть середину круга (один учень показує на дошці). Знайдіть середину кола (інший учень показує на дошці і після цього ця точка виділяється анімацією). Що ви помітили? (Що середина кола і круга співпадають).
![Вол Зюз малюнок 10.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_10.jpg)
Поставимо на колі будь-яку точку. Тепер, сполучимо центр круга і точку на колі прямою лінією, відрізок, що утворился називається радіусом.
Поставимо на колі ще одну точку і проведемо ще один радіус. Поставимо на колі іншу точку і проведемо ще один радіус. Отже, скільки можна всього провести радіусів? (безліч). Порівняйте довжини радіусів.
![Вол Зюз малюнок 11.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_11.jpg)
![Вол Зюз малюнок 12.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_12.jpg)
Завдання.
![Вол Зюз малюнок 13.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_13.jpg)
![Вол Зюз малюнок 14.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_14.jpg)
![Вол Зюз малюнок 15.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_15.jpg)
Отже, як називається фігура, яка є межею круга? (коло) А зараз ви навчитесь креслити коло? Що ви мали принести на сьогоднішній урок? (циркуль) Саме за допомогою циркуля ми навчимося креслити коло, а спочатку дещо цікаве:
Циркуль і лінійка, мабуть, найстаріші креслярські інструменти на Землі. На стінах і куполах храмів і будівель, на різних чашах і кубках стародавнього Вавилону та Сирії намальовані прямі лінії та правильні кола, які без допомоги циркуля і лінійки просто неможливо провести. А існували ці держави майже 3 тис. років тому. Найстаріший залізний циркуль знайшли у Франції при розкопках давнього кургану. Він лежав у землі більше 2 тис. років. Археологи знайшли також дуже багато бронзових циркулів при розкопках Помпеї. Циркуль завжди був незамінним помічником архітекторів і будівельників. Не випадково на фасаді одного з найстаріших храмів Грузії (Светіцховелі) зображена рука архітектора, а позаду неї - циркуль.
У Стародавній Русі полюбляли візерунки з дрібних правильних кіл. Стальний циркуль-різець для нанесення такого малюнка археологи знайшли при розкопках у Новгороді. Є в цьому інструменті щось таке, що змушує ставитися до нього з повагою.
Зараз я розкажу вам маленький секрет. А який? Мені Їжачок дозволив, і навіть наполіг на тому, щоб я вам розповіла секрет креслення кола:
- Розвести ніжку циркуля і вістря олівця на величину заданого радіуса. Для цього голку треба встановити на нульову поділку лінійки, а вістря олівця – на поділку, числове значення якої дорівнює заданій величині радіуса.
- Встановити голку в задану точку. Для цього правою рукою треба тримати олівець, а пальцем лівої руки спрямувати вістря голки в задану точку.
- Коло креслять у напрямі за годинниковою стрілкою, нахиливши циркуль трохи вперед у напрямі руху олівця.
- Креслити коло треба однією правою рукою, тримаючи олівець за верхній кінець.
- Лікоть правої руки спочатку відведений від корпуса, а відповідно до наближення вістря олівця до кінця кола поступово наближається до нього.
(Відеозапис. Коло).
Спочатку діти креслять кола на чернетках, тренуються, а потім вже креслять у зошитах.
1. Закріплення нового матеріалу.
![Вол Зюз малюнок 16.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_16.jpg)
![Вол Зюз малюнок 17.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_17.jpg)
![Вол Зюз малюнок18.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA18.jpg)
![Вол Зюз малюнок 19.jpg](/images/%D0%92%D0%BE%D0%BB_%D0%97%D1%8E%D0%B7_%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA_19.jpg)
Підсумок
- Що називається колом?
- Що таке центр кола? Радіус кола?
- Накреслити коло, радіус якого 2 см.
Додаються:
1. Презентація до фрагменту уроку « Коло і круг».
2. Відеозапис. Коло.
Список використаних джерел
- Англо-український тлумачний словник з обчислювальної техніки, Інтернету, програмування. — Вид. І — К.: Видавничий дім «СофтПрес», 2005. — 552 с.
- Енциклопедія освіти / Акад. пед. наук України; головний ред. В. Г. Кремень. — К.: Юрінком Інтер, 2008. — 1040 с.
- Современные образовательные технологи в гуманитарной сфере: Материалы Междунар. науч.-практ. конф., 14 апр. 2004 г. / [Ред. и сост. — к. ист. н., доц. И.П. Вишнякова-Вишневецкая]. — СПб.: Береста; Изд-во СПбИГО, 2004. -264с.
- Сучасний словник іншомовних слів: Близько 20 тис. слів і сполучень / Уклали: 0.1. Скопненко, Т. В. Цимбалюк. — К. гДовіра, 2006. — 789с.
- Intel® — Навчання для майбутнього. — К., 2005.
- Шевчук І. Використання інтерактивних технологій на уроках математики в початкових класах //Початкова школа: наук.-мет. пос. –К.: «Преса України», 2005. - №8. – С.33-35.